V následující textu Vás seznámím se základními pravidly nastavení a vyladění.
Krok číslo 1 - nejprve mechanika:
Nesnažte se nastavit elektroniku, není-li v pořádku mechanika (nastavení polohy hlav a celé páskové dráhy, přítlaku mezi tónovým hřídelem a přítlačnou kladkou, nastavením brzd a tahu pásku atd.).
Krok číslo 2 - funkční přepínače:
Má-li MGF přepínače stop, režimů záznam/snímání apod., musí být plně funkční, nevysazující a spolehlivě přepínající
Krok číslo 3 - funkční moduly zesilovačů:
Jednotlivé bloky obvodů zesilovačů (záznam, reprodukce, oscilátor) musí obvodově fungovat. Obsahují-li problémové součástky, jako vyschlé elektrolytické kondenzátory atd. musí být vyměněny. Pochopitelně i jiné vadné díly ... zde poslouží tónový generátor jako rychlý tester ...
Teprve, když jsou tyto základní 3 pravidla splněna, je možno přistoupit k nastavování obvodů:
O něco snazší život mají ti, kdo mají stroj se 3 hlavami (mazací, záznamová a snímací) a plně oddělenými záznamovými a snímacími zesilovači. Jednak je to celé méně nespolehlivé díky neexistujícím zbytečným přepínačům a pak to jde rychleji seřídit. Další text předpokládá, že vše předchozí je v pořádku (jak to zkontrolovat si řekneme na jiném místě) a můžeme se dát do nastavování.
Krok číslo 4 - vybavení:
Než budete cokoliv dělat, sežeňte si dokumentaci typu servisní manuál se schématy, s rozkreslenými deskami, pohledy na jednotlivé nastavovací prvky a seřizovacím postupem výrobce.
Dále je nutno mít buď nastavovací pásek - postačí celostopě nahraný pásek s kmitočty obvykle 1 kHz a 8 nebo 10 kHz. 1kHz bývá nahrán ve jenovité úrovni signálu 0 dB pro odpovídající tok pásku. Vyšší frekvence slouží k přesnému nastavení kolmosti hlav (viz dále)
Minimální požadavek - tónový generátor a multimetr, kdo má možnost zapůjčit osciloskop, má výhodu ... Pokud jde o multimetr: k měření nestačí jakýkoli multimetr. Musí to spolehlivě měřit frekvence min. do 100kHz, ideálně s čítačem frekvence (pro nastavení rychlosti posuvu) a měl by umět měřit úroveň v dB.
TIPY!
1. Před užitím měřicího pásku a po nastavování nezapomeňte (zejména po manipulaci s pájecí technikou - hlavně pozor na indukční trafopájky) odmagnetovat celou páskovou dráhu a připravené seřizovací šroubováky (jsou-li magnetické). Jinak můžete zničit drahý měřicí pásek různými lupanci při manipulaci se zmagnetovaným nářadím či v dráze. A jeden tip: když už musíte pracovat v páskové dráze indukční trafopájkou, tak ji zapínejte, ale HLAVNĚ vypínejte co nejdál od dráhy.
Podobně se pracuje i s odmagnetovacím zařízením: zásadně ho vypínáte co nejdál od magnetofonu (0,5 m i více !).
2. Nikdy nesahejte nebo nehýbejte s prvky, o kterých nevíte, na co jsou ... Nehýbejte víc než jedním prvkem najednou !
Krok číslo 5 - nastavení výšky hlav (jsou-li odělené):
Vezmeme jakýkoliv nepoškozený pásek (hodí se i průhledný zaváděcí - vidíte i za něj - a nastavíme výšku hlav tak, aby záznamová a snímací hlava byla tak vysoko, že horní okraj horní štěrbiny hlavy lícuje s horním okrajem pásku
Mazací hlava by měla být o něco výše - cca o 0.1 mm.
Krok číslo 6 - nastavení kolmosti snímací hlavy (jsou-li oddělené):
Pak vezmeme měřicí pásek a při přehrávání části s vyšší frekvencí (8 - 10 kHz) nastavíme boční kolmost příslušným šroubkem na maximum výstupního signálu při přehrávání pásku.
Tím se obvykle trochu změní výška, tak je potřeba body 5 a 6 několikrát zopakovat.
Krok číslo 7 - nastavení kolmosti záznamové hlavy (jsou-li odělené):
Nejpohodlnější metodou je připojení záznamu o kmitočtu 8-10 kHz na vstup magnetofonu, jeho nahrávání a s přepínačem funkce v režimu TAPE (snímání) posloucháme nebo lépe měříme výstup a změnou naklonění záznamové hlavy
nastavíme max. výstupní napětí (štěrbiny obou hlav - snímací/záznamová) budou v tu chvíli rovnoběžně ... zároveň kontrolujeme výšku hlavy vůči kraji pásku. Vzhledem k tomu, že výsledem nastavení slyšíme nebo vidíme se zpožděním, až pásek od záznamové hlavy dojede ke snímací ... musíme reagovat pomalu a počítat s tím. Důležité doporučení: vzhledem ke zdvihu záznamových korekcí na vysokých frekvencích oproti 1 kHz, je nutno snížit vstupní úroveň přiváděného signálu o cca 20 dB (10x), jinak by došlo k přebuzení pásku a kromě dalších efektů by měření nebylo citlivé na změny úhlu hlavy ...
Krok číslo 8 - nastavení úrovně indikátorů na 0 dB:
Přivedeme na vstup magnetofonu signál 1 kHz a zesílíme ho tak, aby v příslušném měřicím bodě magnetofonu (nebo na linkovém výstupu v poloze SOURCE = ZDROJ) bylo dané jmenovité napětí
dle manuálu (obvykle 0,775 V apod.). V tu chvíli nastavíme pomocí příslušných trimrů výchylky indikátorů na 0 dB (často začátek červeného pole).
POZOR! U některých magnetofonů, např. řada Tesla Bxxx apod., doháněl výrobce odstupy s/š zvýšením záznamové úrovně na nenormalizovanou hodnotu, takže pokud chcete zachovat kompatibilitu s kamarády, kteří mají tentýž stroj,
musíte pracovat přesně dle servisního manuálu (což se ostatně doporučuje vždy). V případě zmíněné řady je úroveň 0 dB indikátorů a tedy i úroveň napětí při přehrávání úrovňového pásku nikoliv standardních 0,775 V, ale 1 V.
Krok číslo 9 - nastavení úrovně přehrávání na 0 dB:
Pomocí měřicího pásku (v nouzi nahrávkou z hodně dobře seřízeného MGF) při frekvenci 1 kHz nastavíme při jeho přehrávání pomocí trimrů na snímacích zesilovačích opět výchylku na 0 dB.
A další obecná připomínka se týká použití celostopého měřicího pásku na čtvrstopém stroji:
V případě CELOSTOPĚ nahraného měřicího pásku doporučuji u čtvrstopého záznamu nastavit zmíněné požadované úrovně u tzv. vnitřní stopy (pravý kanál sterea, jinak "červená stopa" atd.) pásku. Stejnou citlivost indikátoru pak nastavte
pro levý indikátor (zelená), ale nikoliv přehráváním tohoto pásku, ale jinou metodou. Např. připojením stejného signálu na oba kanály atd. Pak seřiďte zisk snímacího zesilovače levého kanálu podle pravého (v manuálu je obvykle napsána
alternativní metoda, t.j. odpojení hlav a přivedená vstupního signálu z generátoru přes vhodný dělič napětí z odporů na vstup obou kanálů). Možný rozdíl indukčností obou systémů (L,R) snímací hlavy už to tolik nerozhodí.
Tato informace není moc známá a rozšířená - vysvětlím: při přehrávání celostopého záznamu nejsou na tom oba systémy stejně. Podstata je v tzv. stranové citlivosti hlavy. Ta se u různých typů liší dle konstrukce. Jde o to, že levá stopa je na kraji pásku a pásek je jen proti štěrbině a pod ní (při reálně vertikálně umístěném pásku a pohledu zepředu). napětí, indukované ve vinutí hlavy je tudíž menší než u pravého kanálu, kde je pásek proti štěrbině, nad ní a pod ní. Tedy vnitřní stopa musí vždy dávat vyšší napětí, než krajní.
Důkazem je informace z manuálu AKAI GX-210D (majitelé strojů Tesla zejména, ignorujte hodnoty frekvencí a úrovní, citovaných v obrázku ...)
![](../AKAI_GX-210D/kompenzace2.jpg)
U tohoto stroje je díky tomu, že je to reversová mechanika, kde se hlava solenoidem při reversu posouvá nahoru a dolů a přepíná L/R, je možno v rámci určitého pracovního kroku mechanismu při přehrávání levého kanálu stisknout lehce hlavu dolů a pak je i horní štěrbina "obklopena" polem na obou stranách a dá se pohodlně nastavit úroveň i z celostopého pásku (bod 5 na obrázku). Tam kde to nejde, nezbývá, než s tímto fyzikálním jevem počítat a chytře ho obejít postupem nastavení.
Následným nastavením záznamu (záznamový proud a BIAS = předmagnetizace) Vám pak vyjde správný mg. tok pásku u L i R, protože nastavení záznamu je již prováděno čtvrstopě a níže vysvětlený efekt se neuplatní - ke snímačce přijíždí pásek se stejně širokýmí stopami, vedle kterých jsou mezery.
Krok číslo 10 - nastavení přibližné úrovně vf předmagnetizace:
Na čistý, nevytahaný a neodřený pásek vhodného doporučeného typu nahráváme kmitočet 1 kHz v úrovni cca -20 dB (10x nižší, než 0 dB) a trimrem předmagnetizace dotyčné stopy najdeme bod max. citlivosti pásku.
Pak ještě trochu předmagnetizaci zvýšíme, až citlivost opět klesne o cca 20% (tento bod se trochu liší pro různé materiály pásku). Nicméně víme, "kde cca jsme".
Krok číslo 11 - nastavení úrovně záznamového proudu:
Na čistý, nevytahaný a neodřený pásek vhodného doporučeného typu nahráváme kmitočet 1 kHz v plné úrovni (0 dB) a nastavíme úroveň trimry záznamového proudu tak, aby při přehrávání
tohoto záznamu byla úroveň 0 dB
Krok číslo 12 - nastavení úrovně vf předmagnetizace:
Na čistý, nevytahaný a neodřený pásek vhodného doporučeného typu nahráváme kmitočty 1 kHz a 8 (evet. 10) kHz v úrovni cca -20 dB (10x nižší, než 0 dB) a trimrem předmagnetizace
dotyčné stopy jemně nastavíme při přehrávání stejné výstupní napětí pro obě frekvence. Tento bod předpokládá, že jsou v pořádku záznamové a snímací korekce. Potom trochu doladíme dle 11) záznamový proud.
Krok číslo 13 - kontrola a nastavení rychlosti posuvu pásku:
Rychlost posuvu zkontrolujete nebo nastavíte tak, že přehráváte pásek s nahraným kmitočtem cca 1 kHz (buď využijete měřicí pásek NEBO můžete z přesného generátoru příp. jiného zdroje nahrát danou frekvenci na přesně seřízeném magnetofonu) a při reprodukci měříte frekvenci přehrávaného tónu multimetrem s čítačem frekvence nebo jiným způsobem. Případné změny dokorigujete dle manuálu. Někdy to jde snadno, jindy se upraví převod od motorku apod.
Praktické poznámky k bodům 10 a 12:
většina profesionálních výrobců pásků udává detailní charakteristiky svých parametrů jako je citlivost a zkreslení (a další ...) v závislosti na nastavení BIAS (VF předmagnetizace). Citovaný přibližný údaj 20% se tak může i lišit : například RMGi LPR35 má delta6,3 kHz eventuálně delta10kHz na hodnotě -4 event. -4,5 dB - tento bod je pro daný typ pásku a nastavené korekce (equalization) většinou v minimu zkreslení ...
viz charakteristiky http://www.rmgi.eu/pdf/RMGI_LPR_35.pdf
To pak znamená, že u tohoto pásku v bodě, kde při zvyšování BIASu na daném kmitočtu (6,3 nebo 10 kHz) dojde k poklesu o danou hodnotu, leží minimum harmonického zkreslení. Chceme-li tedy striktně minimalizovat zkreslení, je třeba tento bod najít (jemným laděním BIASu vlevo a vpravo od daného bodu) a vzniklý pokles nebo převýšení na charakteristice "přes pásek" doladit korekcemi záznamu (ne snímání, protože to bychom si vytvořili magnetofon nekompatibilní s ostatními).
Ale obvykle je přibližně s touto optimalizací počítáno již výrobcem v korekcích záznamu. Takže pak stačí to relativní dotažení na rovný kmitočtový průběh dle bodu 12. Ale jak se píše v úvodu - v okamžiku, kdy nebude v pořádku dotyčný zesilovač a jeho korekce, není dobrý nápad to dohánět BIASem. Tím to rozházíme celkově. A pokud např. nastavíme příliš malý BIAS, abychom "dohnali" pokles výšek, způsobený jiným důvodem (chyba korekcí, sjetá hlava, špatná kolmost ...), budeme se divit, že mj. na krajních stopách máme obrovské droupouty a další potíže ...
![Do prdele ! :dash:](./images/smilies/dash1.gif)
Důležitá poznámka: pokud nastavení dle bodu 12 již není možné, trimr mimo rozsah nebo silně roste zkreslení nahrávky a korekční obvody jsou v pořádku - viz výše, má pravděpodobně záznamová hlava již silně ztenčené čelo a je nutno hlavu vyměnit. Zároveň je třeba zkontrolovat, zda je v pořádku oscilátor (kontrolou napětí a frekvence na vývodech mazací hlavy dle manuálu).
Tento postup je orientační - pro pochopení a vždy preferujte doporučený z Vašeho servisního manuálu, který čtěte první a mějte jej při ruce!
![Dobrý !! :good2:](./images/smilies/good2.gif)